Foto
Glenn Murberg 20090509
Caroli kyrka håller ännu fast vid den gotiska tradition som präglade
kyrkobyggnadskonsten under Gustav II Adolfs tid. Det långsträckta treskeppiga
kyrkorummet med dess pelare, kor och västtorn skiljer sig inte mycket från den
senmedeltida kyrkotypen. 1914 och 1915 renoverades Caroli kyrkan efter ritningar
av arkitekten Karl Berlin. Nu byggdes det nuvarande vapenhuset som hade karaktär
av byggnadsverk från den karolinska tiden och som anslöt till svensk
1700-talsstil. Dessutom tillkom takdekorationen efter skisser av Filip Månson
och interiören fick härigenom en varmare och rikare karaktär än tidigare. Under
åren 1938 – 1940 genomgick kyrkan en ännu större renovering då bland annat
sakristian kom till och grund och bjälklager förstärktes. Sidoläktarna togs bort
och orgelläktaren byggdes till. Tornhuven reparerades och förstärktes och
klockorna hängdes upp i ett nytt bjälklag av betong. För ritningarna till denna
renovering svarade arkitekten Sigfrid Ericsson, Göteborg och byggmästaren Oscar
Johansson, Borås var byggnadsansvarig. Vid grundförstärkningsarbeten 1938-1940
visade det sig att murade gravar befanns sig under större delen av kyrkans
golvyta. Sedan 1804 hade inga begravningar i kyrkan ägt rum. Redan 1795
betygades vid biskopsvisitationen detta år att gravsättningar i kyrkan mycket
sällan ägde rum. Efter 1822 års eldsvåda hade gravarna dolts av det nya trägolv,
som då lades. De upprepade eldsvådorna hade till stor del förstört gravarna och
gravstenarna i kyrkan. Det fåtal gravstenar som återstod
efter 1822 års brand, lades då som golv i de dåvarande vapenhusen.
Några fragment finns i tornet. Talrika stycken av brandskadade eller
sönderslagna gravstenar påträffades vid grundförstärkningsarbetena. Man fann
även beslag av koppar, handtag av järn samt enstaka mynt, de flesta från
1680-talet. Bakom altaret fann man ett mynt från 1625.
Enligt Nils Hufwedsson Dahl fanns 1719 endast tre gravstenar i kyrkan nämligen
över hans far rådmannen Hufwed Nilsson, död 1690, hans styvfar prosten Mårten
Lithenius, död l 699, samt hans morfar rådmannen Anders Jonsson Kamp död 1691,
med deras närmaste anhöriga. Lithenius låg i den grav i koret, som disponerades
av församlingens kyrkoherdar.
Den förste som begrovs där var Arvid Haqvinus Hornius, som avled 1652. Beslut om
fri grav för kyrkoherden hade fattats 1676. Prosten Johan Sandman förvärvade
dock en egen grav framme i koret.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2017/Vecka%2033/20151015%20Lamningar%20Gravar%20under%20Carolikyrkan%20(31).jpg)
Foto Glenn Murberg 20151015
De första som förvärvade gravplatser i tornet
voro Joen Glåp och Lars Graf. Priset för dessa platser angavs 1690
till 30 rdr, samma pris som gällde för gravarna vid smågångarna
mellan korsgången och korset samt vid stora gången väster om
korsgången. Gravarna vid stora gången och i koret kostade 40 rdr, de
vid smågångarna 20 rdr. Kyrkans protokoll innehålla många uppgifter
om gravplatserna i kyrkan. Det skulle föra för långt att dröja vid
dem, särskilt som gravarna, så snart de efterlevande av olika
anledning ej längre sörjde för dem, avyttrades till andra. Utrymmet
var begränsat och önskemålet att få vila inom kyrkans murar livligt,
varför konflikter ej sällan uppstod. En uppfattning om förhållandena
ger en förteckning på gravarna i kyrkan från år l753. Den återges
här på grund av de inblickar den ger i församlingens liv och för de
personhistoriska upplysningar den skänker.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2017/Vecka%2033/20151015%20Tornet%20Carolikyrkan%20(76).jpg)
Foto Glenn Murberg 20151015
Uppe i tornet finns det gravstenar från sent
1600-tal och man hitta en del av en dop funt och av ett fönster.
Man kan säga att Caroli kyrka i dag har en arkitektur som
representerar 1600-talet, en altartavla från 1800-talet och
inredningen i övrigt 1900-tal. Predikstolen och dopfunten har ritats
av arkitekt Ericsson och kom till utförande 1916 respektive 1919 av
skulptören Johan Björk. Orgelfasaden ritades 1824 av C. G.
Blom-Carlsson. Altaruppsatsen utfördes 1839 – 1840 till sin mittdel
av hemmansägare Johannes Andersson från Mjöbäck, förgyllningen har
utförts av A. L. Rothoff. Sidotavlorna med omramning är ett verk av
Berger Lignell och altarkrucifix och silverstakar är en gåva till
kyrkan 1975.
Av märkliga äldre inventarier kan nämnas den s. k Karl XII-kalekn
ett sengotiskt polskt arbete från 1400-talet senare del. Den är ett
krigsbyte från Thorn i Polen och en gåva av kunden till
drabantprästen Johan Sandman som blev kyrkoherde i Borås och skänkte
den till kyrkan år 1705. Kyrkan har en oljemålning från år 1852
”Kristus på korset” utförd av konstnären G. Brusewitz. Denna tavla
är en av de två som är skänkta till kyrkan av den så kallade rike
Nellson. I sakristian förvaras en vacker tvåarmad kandelaber av s. k
Boråssilver. |