Kungsgatan 31
Kvarteret Freja 1 i hörnet av Kungsgatan/Skolgatan byggt år 1895 och arkitekten
heter inte helt obekant Lars Kellman som har ritat många byggnader i Borås.
Byggnaden är väldigt välbevarad och präglas av en tidtypisk panelarkitektur som
är väldigt rikt på detaljer som konsoler, fönsteröverstycken och balkonger.
Byggnadstypen var mycket vanlig i Borås på 1890-talet. Även Kungsgatan
utformades som en elegant esplanad med en vacker trädallé och kullersten på
gatan. Man kan ju jämföra denna bild mot hur gatan ser ut i dag en 4-filig
genomfartsled som trafiken dundrar igenom Borås 24 timmar om dygnet.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2018/Vecka%2007/20150801%20Kungsgatan%2031%20(38).jpg)
Foto Glenn Murberg 20150801
Här är en bild som jag fotograferade 2015 och
byggnaden är fortfarande lika vacker som den var på 1890-talet och
det är skönt att det finns de gamla byggnaderna fortfarande finns
kvar. Det finns ju några guldkorn var runt Sturegatan, Skolgatan och
Södra Kyrkogatan.
En ny byggnadsordning för Borås infördes år 1875 och gav bättre
förutsättningar för stadsplaneringen, som en direkt följd av detta
utvidgades den ursprungliga rutnätsstaden mot öster vid Kungsgatan
samt till Lidaholmsgatan söder om nuvarande Fabriksgatan. I den nya
stadsplanen som fastställdes år 1878 lades bland annat grunden till
den nya stadsdelen Lugnet när kvarteren mellan Kungsgatan,
Järnvägsgatan, Sturegatan och Åsbogatan stadsplanerades. De tre
norra kvarteren Bifrost, Frigga och Freja, bebyggdes i huvudsak med
villor och flerbostadshus, avsedda för välbeställda borgare vilket
bland annat påkostade och planlösningar med stora våningar
innehållande 3-5 rum och kök vittnar om.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2018/Vecka%2007/20180119%20Innergarden%20Kungsgatan%2031%20(23).jpg)
Foto Glenn Murberg 20180119
Innergården på Freja 1 och byggnaden är lika
vacker här som vid Kungsgatan och rikt på trädetaljer även här på
insidan.
Kvarteren i den södra delen av området reserverades för
institutionsbyggnader och bebyggdes under 1880- och 1890-talet med
två skolor, Caroliskolan byggd 1880 och Gustav Adolfskolan byggd år
1894, samt ett nytt sjukhus med tillhörande parkanläggning år
1891-93. Något år senare växte Lugnet kraftigt utanför gällande
stadsplan när en oreglerad bostadsbebyggelse uppfördes för främst
arbetare och hantverkare. Ytterligare stadsdelar skulle snart behöva
bebyggas för att möta befolkningsökningen Stadens invånare hade
under perioden 1890-1905 mer än fördubblats och ökat från 8.106
personer till 18.539. Öster om den gamla stadskärnan började
Villastaden att växa fram under 1900-talets första år. Stadsdelen
fick en stadsplan år 1906 och byggdes därmed ut med i huvudsak
mindre flerbostadshus av villakaraktär vilket sannolikt givit namnet
åt stadsdelen. I Villastaden uppfördes även större, relativt
påkostade flerbostadshus med för tiden stora lägenheter och
stadsdelen fick en befolkning som i huvudsak tillhörde de bättre
bemedlande. Fram till 1920-talets slut byggdes sedan Villastaden ut
mot öster samtidigt som befintliga kvarter förtätades. Väster om
stadskärnan började också stadsdelen Parkstaden att växa fram vid
sekelskiftet 1900 och planlades år 1906. Samtidigt fick
arbetarstadsdelarna Norrbygärde och Lugnet, liksom Landala och
Elinsdal en gällande stadsplan. |