Foto
Ingemar Jaselius 2008
Huset uppfördes 1914 av handlande J.LAndersson
och byggmästare V. Jonsson. För ritningarna stod den i Borås mycket
välbekante arkitekten Lars Kellman. Stilmässigt tillhör huset
närmast den så kallade nationalromantiken, men visar också upp drag
av en kvardröjande jugendsstil. Byggnaden har bland annat varit ett
hem för ogifta mödrar i Borås.
Svenska Stiftelsen för Frälsningsarmen startade 1943 sitt hem för
ogifta mödrar på Brodal som under 1940-1960-talet var ett stort
bostadsområde i direkt anslutning till Borås centralstation. Efter
sanering och bränder jämnades området med marken men några gamla
ståndsmässiga byggnader blev kvar. Huset revs 2009 för att lämna
plats till Gina Tricot eller mörkret som många kallar denna byggnad.
Det är just hemmet för de ogifta mödrarna som blir det nästsista
huset som rivs på Brodal det sista huset revs 2017.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%202/1.%2025%20MARS%202009%20Roland%20Gran.JPG)
Foto Roland Gran 20090325
En första större ombyggnad gjordes 1943 av
Svenska stiftelsen för frälsningsarmen som hade köpt huset för 130
000 kronor året innan. Grundplåten till hemmet lämnades av direktör
Ernst Claesson med maka i Uddebo. Resterande delar anslogs av Borås
stad samt andra enskilda industrimän i staden. Den 19 november 1943
invigdes Frälsningsarmens "Hem för ogifta mödrar" av landshövding V.
Lundvik. Det innehöll då 20 gäst- och personalrum, två barnkammare
samt dagrum, matsal, badrum, skötrum samt kök och wc. Hemmet kunde
ta emot 37 mödrar med ett barn vardera. Huset har skiftande
hyresgäster, senast hade Borås stads socialkontor huset för
fältassisterna och ungdomsmottagningen Cedern.
På mödrahemmet skulle ensamstående mödrar få bo med sina barn efter
förlossningen och även sedan de återhämtat sig och börjat arbeta
igen. Nästan alla de inackorderade mödrarna, 27 till antalet vid
invigningen, hade förvärvsarbete. De betalade 21 kronor i veckan för
sig och sitt barn. I den summan ingick också läkarvård. Barnen togs
omhand av utbildad personal, medan mödrarna arbetade. När de var
lediga såg de själva efter sitt barn.
Vid invigningsdags den 19 november 1943 trängdes ett hundratal
personer i hemmets matsal och samlingsrum. Där var landshövding
Vilhelm Lundvik, borgmästare C.A. Skoog, stadsfullmäktiges vice
ordförande Hjalmar Spjuth, andra fullmäktigeledamöter och
representanter för kommunen. Naturligtvis var också olika
befattningshavare inom frälsningsarmen på plats med kommendör Karl
Larsson i spetsen. Där syntes präster och socialvårdare,
industrifolk och köpmän, allt enligt Borås Tidning. Om mödrarna och
deras barn var närvarande berättas inte. Invigningshögtidligheten
började med psalmsång och bön, varefter överste Boije af Gennäs
hälsade välkommen och kommendör Larsson redogjorde för hemmets
tillkomst. Doktor Bertil Söderling, hemmets läkare, gratulerade
Borås "å de barnavårdande organens vägnar"
Överstarna Georg Nilsson och Lennart Stenberg tackade alla som var
och en på sitt sätt bidragit till mödrahemmets tillkomst. Särskilt
vände sig överste Stenberg till fru Thyra Claesson med ett tack för
den storslagna gåvan på 60 000 kronor.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%202/26%20Roland%20Gran.JPG)
Foto Roland Gran 20101214
I dag ser platsen ut så här och det är ingen
imponerande syn måste jag säga och som jag skrev tidigare så kallas
det för mörkret av många eftersom när man kommer från Göteborg så är
det denna koloss man ser. Innan kunde man se lite av Borås och bland
annat kyrkan men inte nu längre. |