Byggnaden uppfördes för Borås stad som kvarn, den anlades år 1647 med fyra
kvarnhjul och en vadmansstamp. Den fungerade sedan under en period från 1898
Fram till 1930-talets slut inom stadens vattenverks verksamhet. Från 1960 blev
ett museum som Roland Kempe donerade till Borås Stad. Sedan Kempesamlingen
flyttas till Borås Konstmuseum stod området tomt en tid innan Borås
Konstgrafiska Verkstad flyttade in år 2000.
Nuvarande byggnad uppfördes år 1853 som kvarn. Byggnaden hade ursprungligen
fasader av gråsten och den innehöll ”maskineri av järn för 3 stycken
sammalningsstenar samt en sigt och en grynkvarn”. Byggnaden ombyggdes kraftigt i
början av 1920-talet då den fick dagens utseende med ljusa spritputsade fasader.
Ett antal höra fönster ger ett närmast sakralt intryck. Byggnaden har ett valmat
sadeltak med täckning av svartplåt. Stilmässigt kan den hänföras till ett
stramt, lätt klassicerande stilideal med betonade hörn och bearbetade fönster-
och dörromfattningar avvikande slät puts. Byggnaden är i princip oförändrad
sedan ombyggnaden på 1920-talet. Den är sannolikt Borås äldsta byggnad med
industriell bakgrund.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%206/20141206%20Algarden%20i%20Boras%20(36).jpg)
Foto Glenn Murberg 20141206
Denna byggnad uppfördes för Borås stads Elektricitetsverk som
sekundärstation. Byggnaden tillkom för att åstadkomma en
ledningsförstärkning till det kraftigt expanderande industriområdet
Armbåga där den elektriska belastningen var stor vid slutet av
1910-talet. Byggnaden uppfördes 1918 som sekundärstation, i
arkivmaterial kallas den "transformatorkiosk". Arkiteken är okänd
men byggnaden är stilmässigt närbesläktad med den stora
kraftstationen vid Hulta utanför staden varför arkitekten Herman
Göransson troligtvis stod för ritningarna. Den ursprungligen närmast
rektangulära byggnadskroppen bestod interiört av en öppen hall i två
våningars höjd. Byggnaden har tidstypiska röda tegelfasader med
detaljrik, dekorativ mönstermurning. Det brutna sadeltaket är täckt
med taktegel. En första ombyggnad gjordes 1925 då nya portar togs
upp i den västra fasaden. Dessa är dock igenmurade idag. Den låga
delen av byggnaden tillkom med i stort sett slutna tegelfasader
tillbyggdes 1945 efter ritningar av arkitekt P. Markert.
Troligtvis togs även den nuvarande porten i byggnaden upp vid detta
tillfälle. Idag står byggnaden till stora delar oförändrad, dock är
den stora porten i utförd på ett torftigt sätt som drar ner
helhetsintrycket av byggnaden. Byggnaden har inte bara intressant ur
byggnadshistorisk synvinkel utan även ur ett teknikhistoriskt
perspektiv. Byggnader av denna typ rivs idag i stor utsträckning
varför de fåtal som ännu står kvar blir än mer intressanta att
bevara.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%206/20141206%20Algarden%20i%20Boras%20(45).jpg)
Foto Glenn Murberg 20141206
Byggnaden till vänster uppfördes 1923 som filteranläggning.
Byggnaden har ljusa spritputsade fasader som ansluter till
huvudbyggnaden. Takformen är av sadeltakstyp och det täcks med svart
plåt. Stilmässigt kan byggnaden hänföras till ett lätt klassicerande
ideal med bland annat betonade hörn i slät puts. Byggnaden står i
princip oförändrad sedan den uppfördes.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%206/20141206%20Algarden%20i%20Boras%20(46).jpg)
Foto Glenn Murberg 20141206
Byggnaden till vänster är en vaktmästarbostad i 1 ½ plan med
rödmålade träfasader. Tyvärr så vet jag inte så mycket mer om denna
fastighet. Men skulle ni läsare veta byggnadsår och historia om
denna byggnad så skicka ett mail till mig. |