Borås
Mjölkcentral flyttade till kvarteret år 1935. Anläggningen producerade främst
mjölk och ost men troligtvis även andra mjölkprodukter. "Mjölkcentralen"
utökades kraftigt och den fick då i stort den byggnadsvolym som finns idag.
Mejeriföretaget Arla lade ner mejeriverksamheten i Borås 1987. Byggnaderna har
idag, efter en genomgripande ombyggnad 1988, byggnaden fungerar som ett
företagshotell i dag och går under namnet "Katrinedals Företagscenter".
Den ursprungliga byggnaden uppfördes år 1935 efter ritningar av arkitekt K A
Boman. Byggnaden har två våningar samt fönsterförsedd källare och den avslutas
med ett sadeltak.
Byggnaden utnyttjades på följande sätt: I källaren fanns ett "ostrum" samt
ägglager, omklädningsrum och ångpannerum. Bottenvåningen innehöll diverse
mejerimaskiner, kylrum samt distrubution och laboratorium. I det nordvästra
hörnet fanns en liten mjölkbutik med ingång från gaveln. Den andra våningen
användes som kontor och lunchrum. En stor del av denna våning inrymde små
bostadsrum för anställda vid mejeriet. Dessa bostäder nåddes via en mindre
trappa med ingång i den västra gaveln. Efter utbyggnaden år 1952 utnyttjades
bottenvåningen i huvudsak för mjölktappning på glasflaskor. Övriga våningsplan
förändrades relativt lite. Vid ombyggnaden 1988 förändrades interiören totalt
och inga spår syns idag av den tidigare verksamheten vilket ur byggnadshistorisk
synvinkel är beklagligt. Bottenvåningen innehåller idag kontorsutrymmen medan
andra våningen inrymmer en lunchrestaurang. Även exteriört gjordes ingrepp vid
ombyggnaden 1988 när nya butiksfönster togs upp i fasaden mot norr (Åsboholmsgatan)
som tidigare hade mycket karaktäristska fönsterpartier. Samtliga övriga fönster
byttes ut och nya ljust grönfärgade fönster sattes in. Byggnaden är stilmässigt
svårplacerad och den har som en följd av förändringarna förlorat delar av sin
ursprungliga karaktär. Ursprungliga gula tegelfasader är dock bevarade.
Byggnaden byggdes till tillkom år 1952 då anläggningen utökades mycket kraftigt
efter ritningar av arkitektkontoret H. Blombergsson i Stockholm. Beställare var
Svenska Mejeriers Riksförening. De nya byggnaderna uppfördes med fasader i gult
tegel. Formspråket präglas av enkelhet och det är tydligt förankrat i den
funktionalistiska byggnadstraditionen. Denna "uppmjukade" funktionalism var
vanligt förekomande i Borås under 1950-talet.
Byggnaden har två källarvåningar som ursprungligen innehöll ostlager (för 9200
ostar). Den övre källaren fungerade som glasförråd, glasdisk samt som ostlager
(7900 ostar) Bottenvåningen utgjordes i den sydvästra delen av en stor
distrubutionshall där lastning av distrubutionsbilarna skedde. Bilarna angjorde
hallen via en påfartsramp som fanns mellan byggnaderna. Distrubutionshallen
avslutas med ett bågformat tak med ett antal taklanterniner och kan på så sätt
tydligt avläsas i anläggningen. I övriga delar av byggnaden fanns bland annat
mjölkbehandling och kyllager. Mittenbyggnaden fungerade ursprungligen som
fordonsverkstad. Två stora inkörsportar fanns mot öster (Katrinedalsgatan).
Byggnad ld fungerade som mottagningshall. Här levererades mjölken till
anläggningen. Byggnaderna ner mot Katrinedalsgatan har en gemensam källarvåning
som ursprungligen fungerade som ostlager.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%2015/Boras%20Mjolkcentral%2020190409.JPG)
Foto Glenn Murberg 20190409
Samtliga byggnader inom anläggningen
förändrades 1988 då anläggningen byggdes om till företagshotell.
K-konsult Arkitekter stod för ritningarna och beställare var
Bygg-Fast AB. Ombyggnaden innebar kraftiga förändringar främst
interiört men även exteriört. En högre del på byggnaden höjdes något
och fick ett nytt tälttak med ljusgrön plåttäckning. "Tornet" fick
ett postmodernistiskt influerat uttryck med bland annat
överdimensionerade lunettfönster. I den ursprungliga byggnaden togs
stora butiksfönster upp i den exponerade norra fasaden vilket
förändrade byggnaden. Även delar av byggnaden fick butiksfönster som
placerades där inkörsportar tidigare fanns. Nya fönster i en
ljusgrön nyans sattes in i hela anläggningen. Trots förändringar har
byggnaderna kvar delar av sin ursprungliga karaktär och olika
funktioner inom anläggningen kan fortfarande (med viss
förförståelse) avläsas i bebyggelsen.
Vid framtida förändringar är det är mycket viktigt att bevara
strukturer som är centrala för förståelsen av hur anläggningen
ursprungligen fungerade. Främst är det de fristående byggnaderna
samt uppfartsrampen mellan dessa byggnader och den fd.
distubutionshallen som kan berätta om olika funktioner inom
anläggningen. Vid framtida fönster- och dörr byten och skall en
färgsättningen väljas som bättre stämmer överens med de ideal som
gällde när respektive byggnader uppfördes. |