Foto
Glenn Murberg 20160414
Den utbyggda vattenföringen vid Rydboholms
kraftverk är 14,4 kubikmeter per sekund och fallhöjden är 6,8 meter.
Kraftverkets märkeffekt är 670 kVA och normalårsproduktionen är
cirka 2,7 GWh. Maskineriet utgörs av en ursprunglig vertikalaxlad
kaplanturbin i trycksump av betong. Turbinen är tillverkad av Nohab
med beställningsnummer 81825 år 1944. Effekten är 820 hästkrafter
och varvtalet är 300 per minut. Den ursprungliga turbinregulatorn
från Nohab är borttagen och ersatt med modern reglering.
Synkrongeneratorn är tillverkad av Asea 1944. Den är av typen GS 166
och har tillverkningsnummer 1757327. Effekten är 670 kVA och
varvtalet 300 per minut. Den ursprungliga mataren är bortmonterad.
Kraftverkets kontrollutsrutning är modern. Kontrollskåp och
ställverk är placerat i stationsbyggnaden.
Rydboholms kraftverk är byggt 1943-1945. Byggherre var Rydboholms
Kraft AB och huvudprojektör var civilingenjör Olof Lundqvist,
Stockholm, som möjligen också ritade kraftverksbyggnaden.
Entreprenör var Betonaktiebolaget Vestra Sverige, Göteborg.
Rydboholms mekaniska bomullsväveri grundades 1834 av Sven Erikson i
Kinna. Han var under 1820-talet en föregångare vad gällde jordbruk
och textilförläggarverksamhet och hade kontakter i Göteborg genom
sin förläggarverksamhet. När Sven Erikson fick veta att man hade
utvecklat en mekanisk vävstol i England lyckades han få tag i
ritningar och beställde fem vävstolar av Munktells i Eskilstuna. Så
startades Rydboholms Konstväfveribolag. Senare startade Sven Erikson
även textilfabriker i Viskafors och Rydal.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%2017/20160414%20Bild%2002.JPG)
Foto Glenn Murberg 20160414
Väveriet anlades norr om fabriksområdets
nuvarande plats, där fler industribyggnader uppfördes fram till
1845. Efter en brand år 1847 då nästan hela anläggningen ödelades
uppfördes nya fabriksbyggnader längre söderut. I samband med denna
brand upphörde väveriverksamheten i Rydboholm och flyttades till
Svaneholm, för att senare koncentreras till Viskafors som blev
bolagets stora fabrik. Kvar i Rydboholm blev beredning, tryckeri och
färgning samt huvudkontor för bolagets ledning och administration.
Flera bränder ägde rum och efter ännu en stor brand 1934 byggdes
nästan alla byggnader om och till. Samtidigt gavs de en
funktionalistisk utformning. Rydboholmsbolaget lades etappvis ner
under 1970-talets slut fram till 1984.
Rydboholms kraftverk har under årens lopp delvis förändrats. Bland
annat har den äldre intagsrännan av trä ersatts med en nyare av
betong. Dessutom har kraftverkets kontroll- och regleringsutrustning
bytts ut.
År 1974 övertogs Rydboholms kraftverk av Viskans Kraft AB som samma
år köptes in av Statens Vattenfallsverk (numera Vattenfall AB). Mer
historik om bildandet av Viskans Kraft AB finns under kraftverket
Kinna. Idag bedrivs Rydboholms kraftverk av bolaget Vattenfall
Vattenkraft AB. |