Foto
Glenn Murberg 20090510
Kvarndrift har funnits i Vänga under flera hundra år. Enligt en karta från 1645
fanns såväl en sjö som en kvarn ungefär där dagens damm och nuvarande kvarn
ligger. En tid låg inte mindre än tre skvaltkvarnar på rad i Vänga. År 1850 togs
en så kallad tullkvarn i drift. Denna brann ner under 1860-talet, varpå
nuvarande kvarnbyggnad uppfördes. Den försågs med ett bröstfallshjul 4,2 meter i
diameter och ett stjärnverk så att två stenpar kunde drivas av samma vattenhjul.
Kvarnen byggdes om 1934, då vattenhjulet ersattes med turbindrift – två Nydals
francisturbiner. Samtidigt installerades en valskvarn. År 1943 gjordes en mindre
tillbyggnad då ett frönöteri installerades.
Under 1964 ersattes de båda turbinerna med den som beskrivits under rubriken
maskineri. Denna dubbla francisturbin fungerade länge som energikälla enbart för
kvarnens elmotorer. Under 2011 startades dock en renovering och ombyggnad av
anläggningen, som fick två nya sugrör, ny generator och digitaliserad styrning.
Idag är Vänga kvarns kraftverk anslutet till nätet och levererar el.
Under 1963-1966 byggdes kvarnen ut i samband med installation av spannmålstorkar
– först en säcktork senare två satstorkar. Byggnadernas förändring speglar
kvarnnäringens utveckling under det förra seklet. Sedan 1989 drivs ett kafé i en
del av kvarnbyggnaden som också är ett populärt besöksmål. Kvarnen är i drift.
Uppströms kvarnen finns resterna av en före detta ramsåg, som byggdes 1883.
Tidigare hade på platsen funnits en enbladig såg. Ramsågen drevs först enbart
med vattenhjul, men från 1916 även med en lokomobil/ångmaskin. Sågverksamheten
upphörde 1951.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2019/Vecka%2018/20090510%20Vanga%20Kvarn%20(35).JPG)
Foto Glenn Murberg 20090510
I anslutning till kvarnen gjordes under
1980-talet en rekonstruktion av den stärkelsefabrik som var i drift
fram till 1944 och som revs 1957 och 1958. I denna anläggning, som
också består av ett tvätteri och ett torkhus, förevisas hur man förr
framställde potatismjöl. Byggnadsbeskrivning
Vänga kvarn har genomgått kontinuerliga förändringar under årens
lopp. Byggherre vid dess ombyggnad 1934, då man övergick från
vattenhjulsdrift till turbindrift, var mjölnaren och kvarnägaren
Sven M Johansson. Arkitekt/projektör var Nydals, Jönköping.
Byggherre vid ombyggnaden 1964 var kvarnägaren och mjölnaren David
Svensson. Moderniseringen som inleddes under 2011 har skett i
nuvarande ägares regi – Vänga hembygdsförening.
Exteriörbeskrivning
Kvarnen är om- och tillbyggd i flera etapper. Underbyggnaden är av
natursten men delvis också av betong. Taken är sadeltak och
pulpettak i olika riktningar. Takfallen är främst täckta med
sinuskorrugerad eternit eller plåt. Några takfall har
trapetskorrugerad plåt. Väggarna är klädda med locklistpanel, målad
med röd slamfärg. Vissa av väggarna är plåttäckta. Fönstren har
varierad form, indelning och material, men utgörs i första hand av
vita spröjsade träfönster av varierad ålder.
Interiörbeskrivning
Väggarna är av trä, golvet i kraftverksdelen är delvis av betong
delvis av trä. Golv och väggar i resten av kvarnbyggnaden utgörs i
huvudsakligen av trä. Kulturhistoriska värden
Vänga kvarn är en kulturhistoriskt värdefull helhetsmiljö. Kvarnens
många tillbyggnader och förändringar är avläsbara och betydelsefulla
för den historiska förståelsen. Varje förändring berättar om den
anpassning och utveckling som över tid varit nödvändig för
verksamhetens fortlevnad.
Det kulturhistoriska värdet utgörs också av anläggningens långa
historia, för upplevelsen och läsbarheten. Vattenkraften på platsen
har utnyttjats åtminstone sedan 1600-talet och dagens utförande av
damm och vattenvägar skapades på 1850-talet och ger en lång
kontinuitet. Det faktum att kvarnen fortfarande är i drift är en
förstärkande faktor och betydelsefull för förståelsen för
verksamheten så väl som platsens bruk och historiska sammanhang.
Anläggningen är tillgänglig för allmänheten och ett populärt
besöksmål – där helhetsmiljön med dammen, vattenvägarna och den
historiska miljön, jämte förevisning om förmalningsprocessen, utgör
en viktig del av attraktionskraften. |