Nu är det julaftonsmorgon och det är ett år som har gått fort, många blogginlägg
har det blivit. På bilden är det Stora Torget med Rådhuset till vänster och
Österlånggatan söderut och det kan vara julaftonskväll men året för bilden är i
alla fall 1923. I detta inlägg tänkte jag skriva lite om hur man firade jul förr
i tiden. Detta inlägg skrev jag år 2020 men jag kör en repris i år.
På julafton samlades familjen för en stor festmåltid. En typisk julmiddag i
mitten av 1800-talet bestod ofta av lutfisk, färskt fläsk, mjukt bröd och gröt
med smöröga. Husets vuxna skålade i hembryggt öl medan de yngre fick svagdricka
och enbärsdricka. December var en månad då mörkret lade sig tätt över gårdarna
och den gamla folktrons alla väsen var mer närvarande än annars. Det lilla ljus
som fanns kom oftast från elden och tjärvedsstickor. Fanns det talg kvar från
höstens slakt gjordes talgljus och hade man det gott ställt kunde man köpa bivax
att stöpa ljus av. Stearinljus var dyra och plockades enbart fram vid
högtidligare tillfällen. Något att se fram emot i mörkret och kylan var
festligheterna kring jul. På 1700- och 1800-talet bjöd julen ofta på den enda
längre sammanhängande ledigheten på hela året. Julgran och julklappar var ingen
allmän tradition på den tiden utan det man i stället längtade efter mer än något
annat var maten, som förbereddes veckor i förväg. Den 9 december lades lutfisken
i blöt och på luciamorgon i svinottan som man sade, slaktades den gris som man
ofta sparat för att få färskt fläsk och blod.
Man hade levt sparsamt och på vissa håll fastat, så när julen kom var alla
jättesugna på att äta och frossa i mat. När grisen slaktades tog man tillvara på
allt, även grishuvud och grisfötter. Av blodet gjordes blodpudding, blodbröd och
blodpannkaka, som var en ganska typisk julrätt.
På julaftonen tog familjen plats på långbänkar och lät sig väl smaka av lutfisk
och julgröt, som man åt gemensamt ur en stor skål. Hade man en julskinka så
griljerades den inte utan serverades kokt, ofta i mindre bitar. Köttbullar
serverades inte så ofta, eftersom tillverkningen var en krävande process där
allt kött skulle hackas för hand. Att säga att maten på julbordet är en typisk
svensk jultradition är en sanning med modifikation. På den här tiden var det
ganska fattigt och man tog helt enkelt fram det bästa huset kunde få fram. Samma
mat åts även under andra högtider, till exempel påsk. Vikt för festliga
tillfällen var även det mjuka brödet, som gjordes under ett stort julbak. Brödet
garnerades och staplades i högar. Högst hög hade fadern i huset, och sedan blev
högarna lägre efter rangordningen i familjen. Bröden formades ofta som solkors
och andra figurer. Utseendet ärvdes sedan av lussekatterna. Saffran fanns även
då men det har alltid varit en dyr krydda och troligen inget som allmogen kunde
köpa. Smör var en viktig statussymbol. Mycket smör var ett tecken på att man
hade många kor och var välbärgad. I smöret kunde man sticka ner ljus för att det
skulle synas ordentligt och ofta ställdes det på ett fint svarvat fat på fot.
Det kunde vara en hel månads mjölkproduktion som gick åt kring jul.
Man tog faktiskt in barrträd för att avvärja ondska. Gran- eller enris kunde
läggas över hela golvet för att de döda skulle sticka sig på dem och skrämmas på
flykten. Likaså skulle ett halmkors skydda julbord och julöl från troll och
andra varelser. Sedvänjan att endast bada två gånger per år förekom på sina håll
så sent som i början av 1900-talet. På den tiden ansågs smutsen skydda kroppen
från sjukdom och kyla och man tvättade sig inte gärna. Men på julafton var det
dags. Då drogs en stor plåtbalja fram till elden och hela familjen fick skrubba
kroppen ren i tur och ordning. Sedan bytte man om till finkläderna. Det ansågs
nästan viktigare att ha en kvinna som bryggde god öl än en som var vacker. I dag
skulle vi förmodligen inte tycka om ölen, den svenska ölen var känd för att vara
grumlig och ganska illasmakande, säger Ulrika.
Julen var ett bra tillfälle för folk att vara sociala. Såväl barn som vuxna
testade sina färdigheter i lekar som rövkrok och fingerkrok. Presenter gavs
sällan till jul, men det förekom i de övre skikten i samhället. Bakgrunden till
det som vi numera kallar julklapp är en gammal tradition där man på julen
klappade på någons dörr och kastade in ett vedträ, för att sedan smita därifrån
utan att bli sedd. Fast runt vedträt satt en dikt, inte sällan med småelakt
innehåll.
Själva julaftonskvällen firades emellertid ofta under lugna former. Efter att
festmåltiden intagits läste man julevangeliet och sedan var det dags att gå till
sängs. Dagen därpå väntade julottan och hade man lång väg till kyrkan kunde
färden med häst och vagn starta redan på natten.
På juldagen rådde det julfrid i stugorna. Den elake stalltomten den enda tomte
som figurerade då hade fått sin julgröt med smöröga som tack för arbetsåret som
gått, och var förhoppningsvis nöjd och belåten. Hade dessutom andarna hållit sig
borta var det nu man kunde slappna av och njuta av ledigheten.
På annandagen, då Staffan har namnsdag, och dagarna därefter gick det desto
vildare till. Under den så kallade Staffansgången – eller Staffansritten om man
red till häst – klädde folk ut sig till exempelvis stjärngossar och vise män och
gick runt bland gårdarna och tiggde och härjade. Det var så grunden lades för
några av de luciatraditioner som vi har i dag.
Ordet jul fanns redan på vikingatiden, men exakt vad det hade för betydelse har
man inte kunnat få fram. Kanske härstammar det från vinters Midvinterblotfest då
nordborna firade solens återkomst, åt och skålade för Tor, Oden och Frej. Kanske
var seden så djupt rotad att man när vi blev kristna helt enkelt bytte ut
föremålet för skålandet till Jungfru Maria och Jesus. Det här är också ett
exempel på hur vi gör om traditioner så att de passar oss, för troligen föddes
ju inte Jesus på vintern utan på sommaren.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2021/Vecka%2051/God%20Jul%20Bild%2001.JPG)
Denna bild är fotograferad 22 december 2017
och jag har försökt att hitta ungefär samma plats som den gamla
bilden och det har förändrats en hel del på 94 år. Du som gillar
gamla bilder av Borås, gå gärna med i min Facebookgrupp Gamla Borås,
där finns det både massa bilder och fakta om Borås. Jag efterlyser
gamla bilder av Borås speciellt era egna bilder och har du sådana
liggandes så här av dig med ett mail vill gärna låna dessa och
scanna av om du vill låna ut dessa, bor du längre bort så löser vi
detta. Efterlyser även rivningsbilder på Norrby, Balder, Midas med
mera, har du sådana liggandes så hör av dig.
Ha nu en trevlig och härlig jul och ta hand om er. Själv kommer jag
att fira julen tillsammans med min sambo och försöka att njuta av
den goda mat som lagas. God Jul allesammans. |