Det fanns en portvaktsstuga i gult tegel ursprungligen i 1 ½ våning och den var
byggd ihop med den ursprungliga byggnaden. Byggnadsåret är inte fast ställt men
troligtvis är det år 1898. Sannolikt har denna byggnad, eller delar av den,
ursprungligen även fungerat som matsal för arbetarna. Den förändrades i samband
med en större och tillbyggnad av hela anläggningen år 1915. Arkitekt Gösta
Planck ritade en utbyggnad i 1 våning sydväst år 1938 som med sin gula
tegelfasad anslöt till den befintliga delen. Användningen i den nya delen var
ursprungligen omklädningsrum och toaletter för arbetarna.
Där portvaktstugan fanns påbyggdes år 1943 till två våningar efter ritningar av
arkitekt Albin Lönnqvist. Byggnaden fick då sitt nuvarande sadeltak. Efter
påbyggnaden användes den första våningen som kapprum för arbetarna medan
portvakten hade en mindre bostad i andra våningen. Byggnaden förändrades
återigen i samband med en om- och tillbyggnad år 1989 då bland annat den äldre
entrén förändrades och nya fönster sattes in. Den före detta entrén fungerar
idag som en hög fönsteröppning. Byggnaden utnyttjas idag som kontor och
reception. Den präglas stilmässigt av de stora tillbyggnaderna från 1930- och
1940-talen och den ger därför intryck av att vara yngre än den i själva verket
är. De olika utbyggnadsetapperna kan dock avläsas i tegelfasaderna vilket delvis
avslöjar byggnadens ålder.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2022/Vecka%2007/Boras%20Kladningstygsfabrik%20Del%202%20(2)%20Bild%2002.jpg)
Denna bild fotograferade jag den 17 februari
2022.
En annan byggnad som uppfördes var kontors- och lagerbyggnad i 1 ½
våning 1909. Sannolikt med Lars Kellman som arkitekt. Byggnaden är
uppförd i gult tegel med fasaddekorationer i rött tegel som ansluter
till fasaduttrycket som den stora byggnaden. År 1957 ökades
byggnaden mot nordost med en relativt stor envånings konstruktion.
Den innehöll ursprungligen en biltvätt, ett pannrum med tillhörande
skorsten i gult tegel och ett mindre plåtslageri. Bilfirman E-G
Larsson stod bakom utbyggnaden. Företaget disponerar troligtvis från
och med 1950-talet stora delar av byggnaden som i huvudsak används
som lager. Vindsvåningen fungerade då som lunchrestaurang medan
byggnaden bredvid numera utnyttjas som kontor. Byggnadens fasad mot
sydväst är idag inklädd med en tunn vitmålad plåt vilket är
olyckligt för dess karaktär. Även byggnaden bredvid är idag inklädd
i plåt. Byggnaden har trots förändringar kvar sin ursprungliga form
mot de övriga byggnaderna i den aktuella fabriksanläggningen och om
plåtinklädnaden avlägsnas kan dess ursprungliga karaktär återskapas.
Byggnaden är mycket viktig för en bred förståelse för hur
anläggningen ursprungligen fungerade.
Bygganden intill den byggnad som jag beskrev ovan ligger idag i Kv.
Armbåga 2. Den uppfördes sannolikt 1943 som en långsträckt
enplansbyggnad med shedtak (sågtandstak) och fasader av gult tegel.
För ritningarna stod arkitekt Hugo Häggström och troligtvis
fungerade byggnaden som väveri. År 1957 fick den ny funktion som
öppen verkstadshall för bilar och lastbilar då den införlivades med
EG-Larssons bilanläggning. En omfattande ombyggnad gjordes år 1982
byggnadens takform förändrades radikalt. Vägglivet förhöjdes något
och ett nytt sadeltak av plåt skapades. Denna ombyggnad fick
förödande konsekvenser för byggnadens ursprungliga uttryck och
karaktär och den för idag en anonym tillvaro utan direkt "kontakt"
med den fabriksanläggning den byggdes för.
I dag är dessa två byggnader borta som jag har beskrivit ovan, men
jag vet inte när man rev dessa byggnader. |