Byggnaden i hörnet Bryggaregatan och Fabriksgatan uppfördes 1944 efter ritningar
av arkitekt Hugo Häggström. Byggnaden består av två stycken 4½ våning höga delar
mot Bryggaregatan samt mot Fabriksgatan. Dessa två delar binds ihop av ett 8
våningar högt hörntorn. Tornets fasader avviker från byggnadens övriga mörka
tegelfasader genom en tydligt redovisad konstruktion som när det uppfördes
troligtvis ansågs som udda, nyskapande och modern. Betongfackverket är dock inte
"naket" utan inklätt med ljusa naturstensplattor. Utfackningarna är utförda med
mörkt brunrött tegel samt relativt stora korspostfönster. Övriga fasader är i
sin helhet i brunrött tegel. De är stramt utförda med endast fönsteröverstycken
markerade med stående tegel. Stilmässigt kan de hänföras till en något uppmjukad
funktionalistisk tradition. De lägre delarna har en indragen vindsvåning med
ursprungligen slätputsade fasader. Delar av dessa putsfasader är idag inklädda
med röd plåt.
I den lägre byggnadens fasad mot Fabriksgatan skapades anläggningens nya
huvudentré. Denna entré är idag förvanskad av ett nyupptaget fönster. Insatsen
gjordes i samband med en ombyggnad 1989. SMAB - Sven Mätare AB stod bakom
ritningarna. Byggnaden är förbunden med den fd. lagerbyggnaden i kvarteret Vesta
12 på andra sidan Fabriksgatan genom en förbindelsegång i fyra våningar.
Byggnaden står idag till stora delar oförändrad sedan den uppfördes.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2022/Vecka%2011/Algots%20i%20kvarter%20Vulkanus%20Del%202%20(2)%20Bild%2002.jpg)
Även denna bild fotograferade jag år 2015 och
det är en mäktig syn att se dessa torn och det syns inte på denna
bild utan det finns ett torn även på andra sidan av Bryggaregatan.
Borås har fått sitt eget Twintower och står man en bit ifrån ser det
mäktig ut.
Samtliga byggnader inom anläggningen står (ev. stod) interiört i
öppen förbindelse med intilliggande byggnadskroppar. Hela
anläggningen användes år 1947 på följande sätt: Nedre samt övre
källare användes som lager. I bottenvåningen fanns expedition samt
kontor och utställningslokaler. Andra våningen fungerade i sin
helhet som lager. På tredje våningen fanns sysalar samt läggrum och
pressrum. Här fanns även omklädningsrum och kontorsutrymmen. Fjärde
våningen utnyttjades till största del som sysalar men här fanns även
omklädningsrum. Vindsvåningen fungerade som lager och
tillbehörslager. Hur de översta våningarna i tornbyggnaden
disponerades är oklart. Anläggningen är, historiskt sett, en av
stadens viktigaste då företaget Algots var något av föregångare inom
konfektionsbranschen. Algots var också störst och troligtvis mest
välkänt på ett nationellt plan. Vid framtida förändringar skall
ursprungliga fasader bibehållas.
Tornbyggnaden är sannolikt stadens första med denna typ av
fasadkomposition vilken senare, vid slutet av 1950-talet, blev
mycket vanlig. Den nya utformningen av den tidigare huvudentrén bör
diskuteras. På lång sikt bör målsättningen vara en återgång till den
för Algots karaktäristiska, ursprungliga utformningen. |