Den
tredje och sista inlägget om Rydal, här är en bild med hela fabriken och jag
måste säga att det är en underbar vacker byggnad. Kul att den är så välbevarad
som den är. Rydal har fortfarande karaktär av ett mindre svenskt brukssamhälle.
Bruksgatan som går rakt genom byn är kantad med arbetarbostäder från 1870 –
1915. Många av byggnaderna i Rydal uppfördes och drevs av bolaget, Rydahls
Manufaktur AB Företaget drev även eget jordbruk, skogsbruk och den lokala
affären. Industriarbetarnas lön utgick ofta i naturaförmåner. Bolaget styrde
över sina anställda från vaggan till graven och bolaget försåg arbetarna med
bostäder, barnen med undervisning och de gamla fick vård och omsorg. Under
1910-talet fick arbetarna genom bolaget möjlighet att bygga egnahems bostäder.
Rydal var ett självförsörjande och ganska isolerat samhälle fram till år 1923.
Då anlades nya vägar med bra grusbeläggning till Kinna och Borås och de första
bussförbindelserna öppnades.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2022/Vecka%2028/Rydahls%20Manufaktur%20AB%20Del%203%20Bild%2002.jpg)
Här i slänten låg förr flera jordkällare, det fanns även jordkällare på flera
andra platser i Rydal. Bolaget ordnade dessa åt arbetarna, så de kunde förvara
bland annat potatis och andra rotfrukter. På hösten kokade de mängder av
krösemos, även när julegrisen var slaktad saltade köttet in och förvarades i
stora kärl i jordkällaren. Ovanpå en av jordkällarna fanns det ett litet
vindsutrymme, där klipptes trasor till mattor som sedan vävdes uppe på vinden i
arbetarbostäderna.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2022/Vecka%2028/Rydahls%20Manufaktur%20AB%20Del%203%20Bild%2003.jpg)
Det gamla sädesmagasinet med det klassiska spåntaket. Som de flesta bruk i
början av 1900-talet drev bolaget ett jord- och skogsbruk. Mellan 1922 – 1966
utarrenderades jordbruket. Ladugården revs i slutet av 1960-talet, den låg i en
vinkel till sädesmagasinet. Ett tjugotal personer var anställda i bolagets jord-
och skogsbruk. Textilarbetarna fick till subventionerat pris köpa mjölk vid
ladugården, efter år 1925 sändes mjölken till mejeriet i Borås och sedan
tillbaka till Rydal.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2022/Vecka%2028/Rydahls%20Manufaktur%20AB%20Del%203%20Bild%2004.jpg)
Det gamla vagnsskjulet som ligger bredvid sädesmagasinet. På 1920-talet byggdes
ett bårhus i skogskanten och i folkmun kallades det för likhuset. Tidigare runt
sekelskiftet ”stod man lik” i den södra flygeln på Ryds gård och under
1910–20-talen i Oxalagår´n här intill. Likhuset användes fram till 1950-talet,
bolaget bekostade kista, vagn och häst samt prestaver (fanbärare) vid likfärden
till Seglora kyrka.
![](../../../../Bilder/Gamla%20Borasbloggen/2022/Vecka%2028/Rydahls%20Manufaktur%20AB%20Del%203%20Bild%2005.jpg)
Avslutningsvis den vackra stensatta vattenkanalen som går fram till den k-märkta
kraftstationen som byggdes år 1916 och är fortfarande i bruk. |